Scenario je delimično promenjen
KRAJ DINASTIJE OBRENOVIĆ: Da li se u noći Majskog prevrata dogodilo baš sve kao u seriji?
Serija ima 11 epizoda, od kojih su za prvih 9 korišćeni pouzdani istorijski izvori. Za poslednje dve epizode u kojima je opisan sam prevrat, scenario je delimično promenjen i plod je mašte
> 00:00h
Zahvaljujući sada već kultnoj seriji "Kraj dinastije Obrenović" iz davne 1995. godine svi su imali priliku da vide i dožive poslednje dane kralja Aleksandra i kraljice Drage 1903. godine. Iako je serija pretendovala da prikaže što više istorijskih činjenica, neki događaji ipak su bili fikcija. „Kraj dinastije Obrenović" je televizijska serija u obliku dramske hronike snimljena 1995. godine u produkciji RTS-a. Scenario je napisao Radomir Putnik, a režirao ju je Sava Mrmak. Serija ima 11 epizoda, od kojih su za prvih 9 korišćeni pouzdani istorijski izvori. Za poslednje dve epizode u kojima je opisan sam prevrat, scenario je delimično promenjen i plod je mašte, prenosi Dnevno.rs Razlog za ovo je prilično očigledan - ne postoje dovoljno pouzdani podaci o tome šta se dogodilo kada su zaverenici ušli u dvor. Nesporane činjenice ipak postoje: Određeni zaverenici iz unutrašnjosti stigli su u Beograd uoči tog dana, pod raznim izgovorima. Sa svojim beogradskim drugovima su, podeljeni u pet grupa, proveli do ponoći u kafanama po varoši, a zatim su se svi našli u Oficirskom domu. U 00:45, kapetan Dragutin Dimitrijević Apis, jedan od vođa zavere, komandovao je polazak u dvor.
Gardijski poručnik Petar Živković je u tačno 02:00 otvorio zaverenicima dvorska vrata. Vrata kraljevih odaja bila su razbijena dinamitom, ali u krevetu nije bilo nikog. Traženje kraljevskog para je bezuspešno trajalo blizu dva sata. Za to vreme poginuli su kapetan Jovan Miljković, kraljev ordonans i pukovnik Mihajlo Naumović, ađutant, koji je bio upućen u zaveru. Apis jeste bio ranjen, kako je to prikazano u seriji, ali ne na ulasku u dvor već malo kasnije. Naime, on je video kako neko beži niz stepenice u dvorište i učinilo mu se da je to kralj, pa je potrčao je za njim, ali ga je dole sačekao jedan gardista i teško ga ranio sa tri metka u grudi. U tim trenucima, zaverenici su smatrali da je zavera propala - Apis je ležao ranjen u suterenu, a kralja i kraljice jednostavno nije bilo! Dalji tok događaja je sporan! U verziji koja je prihvaćena u seriji, skrivenu lokaciju na kojoj su se krili poslenji Obrenovići otkrio je prvi kraljev ađutant, general Laza Petrović (igra za Aljoša Vučković) koji je zarobljen čim su zaverenici ušli u dvor. On je, prema ovoj verziji, imao rok od deset minuta da kaže gde su kralj i kraljica, inače će biti ubijen. Ne postoje istorijski podaci koji bi potvrdili da je on odao lokaciju u zamenu za svoj život. Aleksandar i Draga su se, prema ovoj verziji, krili iza ogledala u kraljevskoj spavaćoj sobi. Ta mala prostorija je služila za kraljičinu garderobu, a ormari su zatvorili rupu u podu, koja je bila ulaz u tajni prolaz (koji je navodno vodio do ruskog poslanstva). Kralj je, prema onome prikazanom u seriji, pre nego što je izašao, tražio da zaverenici potvrde zakletvu. Prema jednoj verziji oni to i jesu učinili, a prema drugoj, zapretili su bombama ukoliko Obrenovići ne otvore. Međutim, kralj i kraljica možda se uopšte nisu krili tu! Prema drugoj verziji, prilikom ponovne pretrage kraljevske spavaće sobe, konjički poručnik Velimir Vemić opazio je u zidu jedno udubljenje kao za ključ od tajnih vrata. Kralj i kraljica bili su tu sakriveni.
Kako god bilo, po izlasku Obrenovića iz skrovišta, rasplet je neosporno bio krvav. Kapetan Mihailo Ristić Uča je ispalio na njih sve metke iz svoga revolvera, za njim Vemić i kapetan Ilija Radivojević. Izvesno je i da su svi oficiri u dvoru i dvorištu dvora svojim sabljama probadali tela. Gradom su kasnije kalale glasine da je kralj, iako teško ranjen, bio živ i da je umro tek u mrtvačnici, ali za ovo nema dokaza. Prema analizi patologa Aleksandar Obrenović bio je mrtav već posle prvog metka. Odmah zatim ubijen je i general Lazar Petrović, ali je moguće da je on ubijen i pre pronalaženja kralja i kraljice i da nije imao nikakvog udela u otkrivanju lokacije. Tela Aleksandra i Drage Obrenović bačena su preko prozora. Umešanost Petra Karađorđevića, potonjeg kralja Srbije takođe je diskutabilna.
Neosporno je da je znao za zaveru, jer je beogradski trgovac Nikola Hadži Toma tim poovodom poslat u Švajcarsku gde se sastao sa Petrom koji je tamo živeo kao običan građanin. Navodno, on nije hteo da pristane na ubistvo i, oslanjajući se na takvo njegovo raspoloženje, jedna grupa starijih zaverenika, kojoj je na čelu bio general Jovan Atanacković, je pokušala je da nametne svoje mišljenje da se kralj Aleksandar samo natera na abdikaciju i protera iz zemlje. Međutim, preovladalo je mišljenje da bi to bilo najgore rešenje i na predlog kapetana Dragutina Dimitrijevića, Radomira Aranđelovića i Ante Antića, odlučeno je da kralj i kraljica budu ubijeni.
(Dnevno.rs)