Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić otvorio je danas, u beogradskom Sava centru, konferenciju koja se tiče obnovljivih izvora energije u sistemima daljinskog grejanja, u okviru 50. Međunarodnog KGH - (Klimatizacija-grejanje, hlađenje) kongresa.
Radojičić je, čestitajući organizatorima jubilej, naveo da se radi o temama koje imaju globalni značaj, te da Beograd ima velike planove, za šta je, kaže, važno imati mlade stručnjake.
"Sadašnji sistem daljinskog grejanja 95 posto koristi prirodni gas - energent, koji je u odnosu na ostala fosilna goriva najmanje štetan po životnu sredinu, a pre svega kvalitet vazduha. Sada Beograd ide korak dalje i kroz projekte uvodi obnovljive izvore energije čime značajno smanjujemo korišćenje fosilnih goriva, kao i pritisak na celokupan energetski sistem Srbije. To je deo razvoja Beograda i rešavanje tih problema ima direktan uticaj na kvalitet životne sredine i zdravlje stanovnika Beograda", istakao je gradonačelnik Beograda.
Plan grada je, kaže, održivi razvoj, zasnovan na poštovanju ekoloških principa i pokretanje razvojnih projekata, koji su i ekološki i ekonomski, i, prema njegovim rečima, i te kako važni, kako u borbi protiv klimatskih promena, tako i za poboljšanje kvaliteta životne sredine, a pre svega vazduha.
"Vinča je u tom smislu jedan od najznačajnijih projekata, napravljen po principu javno-privatnog partnerstva. Ono što je nekada predstavljalo nerešiv problem danas je nama razvojna šansa. Vinča je obnovljiv resurs iz koga će se dobiti toplotna energija. Dobijaćemo je iz sakupljenog otpada koji se ne može reciklirati", rekao je Radojičić, napomenuvši da će "projektu Vinča" prethoditi unapređenje reciklaže i izgradnja reciklažnih ostrva na svakoj opštini u Beogradu.
Kako je dodao, važno je da projekat Vinča pored izgradnje fabrike, odnosno spalionice, omogućava i zapošljavanje novih ljudi i kreiranje "zelenih" radnih mesta.
"Očekivani termin završetka projekta i korišćenja toplote iz postrojenja Vinča u sistemu daljinskog grejanja u Beogradu je 2022. godina", naveo je.
Kao drugi značajan projekat on je pomenuo izgradnju toplodalekovoda Obrenovac.
"Ovaj projekat podrazumeva da se sva topla voda koja nastaje kao nusproizvod rada elektrane TE Obrenovac prikuplja i koristi za grejanje i time kompenzuje korišćenje drugih vidova energenata što predstavlja dobar vid korišćenja resursa", ukazao je gradonačelnik.
Kako je rekao, punim kapacitetom toplodalekovoda biće smanjeno učešće prirodnog gasa u godišnjoj proizvodnji toplotne energije na ispod 50 odsto, a učešće toplotne energije iz TENT-A, u energetskom miksu daljinskog grejanja Beograda, moglo bi, ističe, da iznosi od 55 do preko 60 odsto do 2030. godine.
Radojičić je naveo i da Beograd intenzivno radi sa "Beogradskim elektranama" na gašenju kotlarnica.
"Dosadašnje gašenje oko 1.200 kotlarnica na ugalj i mazut (ostalo je svega 38), na području Beograda, prema procenama je za efekat imalo smanjenje emisije ugljen-dioksida za oko 500 hiljada tona godišnje", kazao je on.
Podsetio je da se Beograd uspešno kandidovao za Zelenu prestonicu 2022. godine, i da je trenutno u izradi Akcioni plan za Zeleni grad i Akcionog plan za održivu energiju i klimu, koji se realizuju uz pomoć EBRD-a.
"Takođe, u saradnji sa programom Ujedinjenih nacija za životnu sredinu pripremamo akcioni plan za sistem daljinske energije, dakle i grejanja i hlađenja, koji će doneti nove investicije u ovoj oblasti. Imamo dobre partnere i verujemo u dobre ishode naših napora", zaključio je Radojičić.
Konferencija "Obnovljivi izvori energije u sistemima daljinskog grejanja i hlađenja" održava se danas i sutra u Sava centru.
(Kurir.rs/Tanjug)
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)