BEOGRAD - Zaštitnik građana je povodom ubistva tri osobe i jednog deteta u Leskovcu u maju 2020. godine, utvrdio brojne propuste u radu centara za socijalni rad u Bojniku i Leskovcu kao i Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u procesu zaštite od nasilja i zlostavljanja dece iz te porodice, koja je bila na evidenciji ovih centara. Od centara u Bojniku i Leskovcu Zaštitnik građana traži da bez odlaganja preduzmu mere za otklanjanje utvrđenih propusta kako se slične greške ne bi dešavale ubuduće, ali i utvrđivanje lične odgovornosti stručnih radnika i rukovodilaca u tim centrima.
Od nadležnog ministarstva Zaštitnik građana traži da obezbedi da se činjenica izloženosti deteta nasilju nad drugim članom porodice ili detetu bliskom licu tretira kao zlostavljanje i zanemarivanje deteta, kao i da ispita ličnu odgovornost zaposlenog u tom ministarstvu jer tri godine nije preduzeo nikakve aktivnosti povodom zahteva za stručnu pomoć centra u Bojniku.
Ministarstvo o preduzetim aktivnostima treba da obavesti Zaštitnika građana u roku od 21 dana.
Kako je navedeno u saopštenju, prva saznanja o nasilju i zlostavljanju dece u porodici centar u Bojniku dobio je još 2011. godine u prijavi Opšte bolnice u Leskovcu gde je ukazano da su prilikom pregleda konstatovani tragovi fizičkog kažnjavanja jednog deteta, ali niko nije ništa preduzeo sve dok nije došlo do tragedije.
Ovim povodom saopštenjem se oglasilo i Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.
"Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je povodom navedenog događaja po službenoj dužnosti izvršilo nadzor na stručnim radom Centra za socijalni rad Leskovac i Centra za socijalni rad Bojnik u zaštiti konkretne porodice i dece. Na osnovu izvršenog nadzora utvrđeni su određeni propusti u radu stručnih radnika tih centara zbog čega su njihovim rukovodiocima izdati nalozi da zbog utvrđenih propusta utvrde odgovornost stručnih radnika koji su postupali u zaštiti dece i porodice i obezbede da svi stručni radnici koji rade na zaštiti dece prođu dodatne edukacije kako bi unapredili svoja znanja i veštine za rad sa decom koja su izložena nasilju.
Osim toga, u skladu sa zakonom, o utvrđenim propustima u radu centara za socijalni rad obavešteni su i Republički zavod za socijalnu zaštitu, upravni odbori tih ustanova, kao i organi lokalnih samouprava koji su osnivači navedenih centara za socijalni rad, radi preduzimanja mera iz svoje nadležnosti, uključujući i utvrđivanje odgovrnosti rukovodioca centara za socijalni rad.
Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je primilo navedeni izveštaj Zaštitnika građana, u kome su konstatovani određeni propusti i date preporuke centrima za socijalni rad Leskovac i Bojnik i ovom ministarstvu za njihovo otklanjanje. Jedna od preporuka koja je data Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je da obezbedi utvrđivanje odgovornisti zaposlenih u navedenim centrima za socijalni rad, što nije u nadležnosti ovog ministarstva, već u nadležnosti rukovodioca tih organa, kojima je i dat nalog da tu odgovornost utvrđuju. Takođe, preporučeno je da Ministarstvo obezbedi utvrđivanje odgovornosti direktora centara za socijalni rad, što takođe nije u nadležnosti Ministarstva, već u nadležnosti upravnih odbora tih ustanova i nadležnih organa jedinica lokalnih samouprava, kojima je Ministarstvo dostavilo izveštaj o izvršenom nadzoru.
Osim navedene, izdata je preporuka koja se odnosi na obavezu Ministarstva da obezbedi da se izloženost deteta nasilju nad drugim članom porodice ili detetu bliskom licu tretira kao zlostavljanje ili zanemarivanje, iako isto spada u elementarna znanja i stručni standard koji se podrazumeva u radu stručnjaka organa starateljstva sa žrtvama nasilja i zlostavljanja i koji je opšte poznat u stručnom radu u oblasti nasilja u porodici, pa bi izdavanje naloga svim stručnjacima centara za socijalni rad za postupanje po navedenom standardu predstavljalo, na određi način, i nepoštovanje njihovih stručnih kompetencija i način njihovog omalovažavanja kao stručnjaka koji obavljaju složen i društveno odgovoran rad.
Treća preporuka Zaštitnika građana, koja se odnosi na navodnu odgovornost zaposlenog u Ministarstvu, biće pažljivo razmotrena i u odnosu na nju će se postupiti u skladu sa zakonom.
Navedeno postupanje Zaštitnika građana podudara se sa načinom rada tog organa, koji u poslednje vreme karakterišu vrlo intenzivirane aktivnosti u kontroli rada ustanova socijalne zaštite u oblasti porodičnopravne i socijalne zaštite, davanje vrlo kratkih i nerealnih rokova za postupanje tim ustanovama uprkos dobro poznatoj činjenici Zaštitniku građana o broju i strukturi zaposlenih u tim ustanovama i objektivnim okolnostima u kojima rade zbog vrlo povećanog broja slučajeva i epidemiološke situacije, davanje brojnih preporuka koje nisu neophodne u datim okolnostima ili čije ispunjenje nije moguće u zadatom roku, predimenzioniranje odgovornosti Ministarstva za pojedine propuste u radu za koje su isključivo odgovorne ustanove, intenzivirano informisanje medija o konkretnim slučajevima i isključivo naglašeno isticanje konstatovanih propusta, i drugo.
Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja će, nastaviti aktivnosti u cilju donošenju Zakona o pravima deteta i Zaštitnika prava deteta, kako zbog izuzetnog značaja za zaštitu, unapređenje i promociju prava deteta u Republici Srbiji, s jedne strane, tako i zbog prihvaćenih obaveza Republike Srbije da se takav zakon donese i datih preporuka međunarodnih institucija i domaće stručne javnosti za donošenje ovog zakona", navodi se u saopštenju Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.
Nezvanično saznajemo da po oceni ovog ministarstva, navedeni način rada Zaštitnika građana korelira sa zakonodavnim aktivnostima Ministarstva na donošenju Zakona o pravima deteta i Zaštitniku prava deteta, čijem se donošenju Zaštitnik građana javno i otvoreno suprotstavlja. Donošenjem ovog zakona, koji je podržan od većine subjekata koji su relevantni u oblasti zaštite prava deteta i čije je donošenje u završnoj fazi, značilo bi, sa jedne strane, značajno unapređenje u oblasti zaštite prava deteta, a s druge strane gubljenje određenih ovlašćenja koje u aktuelnoj organizacionoj strukturi državnih organa ima Zaštitnik građana. Navedeni način rada Zaštitnika građana upravo karakteriše prenaglašeno nastojanje da se opravda postojanje ovlašćenja koje Zaštitnik građana aktuelno ima u oblasti zaštite prava deteta i vidljivost njegovog rada u toj oblasti, nastojanje da se zadrži aktuelna organizacija tog organa i dokaže navodna neopravdanost donošenja navedenog zakona i formiranje nove institucije Zaštitnika prava deteta.
(Kurir.rs/Beta)
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)