Da je srpski jezik prepun turcizama nije ništa novo. To su reči preuzete iz turskog jezika i posebno su karakteristične za jezike naroda koji su bili pod vlašću Osmanskog carstva - grčki, bugarski, makedonski, jermenski, naravno, srpski.
Smatra se da su nam turski osvajači “u amanet” ostavili preko 6 hiljada svojih reči. Neke od njih zastarele su, pa i potpuno nestale iz upotrebe, ali i dalje svakodnevno koristimo barem 3 hiljade reči koje su nam stigle iz turskog.
![rečnik, reči](/data/images/2017/06/22/15/1218441_profimedia0165169539_ff.jpg?ver=1654771933)
Burek, budala, bašta, ćup, džep, džem, džin, majmun, pamuk, papuče, pare, pita, rakija, sanduk, torba, top, zanat… samo su neke od njih.
Međutim, nisu samo Srbi “pozajmljivali” reči. Viševekovno mešanje naroda dovelo je do toga da i Turci usvoje i počnu da koriste neke slovenske reči. Neki domaći stručnjaci smatraju da je takvih reči u turskom čak 1.000, ali u stvarnosti se većina njih više ne koristi ili se koristi retko.
![Knjiga, Se, Blok, Jezik, Ema, Reči, Ne, Mogu, Neprevodive, Prevesti, Nijedan, Autorka](/data/images/2016/02/23/12/850041_knjiga_ff.jpg?ver=1654771983)
Interesantno je da je najviše ostalo izraza koji se odnose na administrativne nazive, zakonske norme, kao i rudarstvo. U svakodnevnom govoru Turaka može se pronaći tek nekoliko reči slovenskog porekla – kralj/kraljica, četa, višnja, kosa (u smislu alatke)… i samo jedna za koju se sa sigurnošću može reći da je srpska – Božić!
Turci ovaj “srbizam” izgovaraju kao “Bodžuk”, a koriste i reč Noel, ali se tada misli da Božić 25. decembra. Kada kažu “Bodžuk” misle na praznik rođenja Hrista 7. januara.
(Kurir.rs/ Opanak.rs)
Bonus video:
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)